Як підвищити кваліфікацію
у центрі прогресивної освіти "Генезум"?
![header](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/conferences.png)
-
збірник матеріалів
-
публікація на сайті genezum.org безкоштовна
-
заочна участь
-
для закладів загальної середньої освіти
-
для закладів дошкільної освіти
-
Сертифікат - 5 год, 0.05/0.1 ЄКТС
![header](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/courses.png)
-
постійний доступ
-
можна проходити у будь-який час
-
дистанційне навчання
-
для закладів загальної середньої освіти
-
для закладів дошкільної освіти
-
Сертифікат - 16/30 год, 0.5/1 ЄКТС
![header](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/webinars.png)
-
безкоштовний перегляд
-
інтерактив зі спікером
-
онлайн формат
-
для закладів загальної середньої освіти
-
для закладів дошкільної освіти
-
Сертифікат - 2 год, 0.06 ЄКТС
![](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/bell.png)
Сучасні соціальні перетворення, стрімке зростання інформатизації суспільства, запровадження інноваційних технологій навчання потребують удосконалення практики навчання в загальноосвітній школі. У зв’язку з цим у методиці навчання історії домінуючими стали особистісно орієнтований, діяльнісний та компетентнісний підходи до навчання та методика їх формування.
У Держстандарті освітня галузь «Суспільствознавство» висуває перед учителем головну мету: формування соціальної та громадянської компетентностей, що є ключовими, мають «міждисциплінарний характер та інтегруються за допомогою усіх освітніх галузей і спрямовуються на соціалізацію особистості, набуття громадських навичок співжиття і співпраці у суспільстві, дотримання соціальних норм» [2].
Система предметних компетентностей, що формується у навчанні кожного предмета, відповідає специфіці його змісту. Історична предметна компетентність – це здатність учня до самостійного осмислення історії та культури України в контексті світового історичного процесу та адекватної оцінки соціального – морального досвіду минулих поколінь. Вона має сприяти формуванню (розвитку, розкриттю потенціалу) учня як громадянина України, соціально-адаптованої та відповідальної особистості через набуття ним таких предметних компетенцій. Згідно з компетентнісним підходом, компетенції учнів є основним показником їх навчальної діяльності.
Класифікація основних історико-предметних компетентностей учнів ( за О. Пометун) [3, с. 25].
- Хронологічні
- Просторові
- Інформаційні
- Логічні
- Аксіологічні
- Хронологічна передбачає вміння учнів орієнтуватися в історичному часі:
- встановлювати події за датами або дати за подіями;
- уміння встановлювати тривалість події / подій, віддаленість її /їх від сьогодення (з переходом через еру);
- вміння встановлювати хронологічну послідовність подій, явищ, процесів;
- співвідносити історичні факти (події, явища, процеси) з періодами / епохами, факти-події з явищами, процесами [1].
Наприклад, вправа «Руський літопис». Вчитель пропонує семикласникам скласти «Короткий літопис про монгольську навалу на Русь», спираючись на опис-розповідь в підручнику про ці події. Щоб спрямувати роботу школярів у правильне русло, вчитель допомагає зробити перші записи спільно:
1223 р. – битва на річці Калка; 1239 р. – захоплення монголами Переяслава та Чернігова
Подальшу роботу учні продовжують самостійно, занотовуючи дати 1240, 1245 рр. та коротко характеризуючи події, які відбулися в ці роки. Після завершення роботи в ході співбесіди, школярі представляють свої короткі літописи.
- Просторова передбачає вміння учнів орієнтуватися в історичному просторі:
- співвідносити розвиток історичних явищ і процесів з географічним положенням країн та природними умовами;
- користуючись картою визначати причини та наслідки історичних подій, процесів, основні тенденції розвитку міжнародних відносин та місця в них України, пов’язані з геополітичними чинниками і факторами навколишнього середовища;
- характеризувати, спираючись на карту, історичний процес та його регіональні особливості [3, с. 89].
Робота з картою. Учні простежують на карті місця основних битв національно – визвольної війни періоду 1648 –1649 рр.,(Жовті води, Корсунь, Пилявці, Зборів) паралельно опрацьовуючи текст підручника з описами битв, природи та місцевості.
- Інформаційна передбачає здатність учнів працювати з джерелами історичної інформації:
- критично аналізувати, та оцінювати історичні джерела, виявляти тенденційну інформацію та пояснювати її необ’єктивність;
- користуватись довідковою літературою, Інтернетом тощо для самостійного пошуку інформації;
- будувати усні та письмові висловлювання (позицію) щодо історичних фактів, історичних постатей та історичної теорії;
Вправа «Історична постать»
Користуючись додатковими джерелами інформації підготуйте коротку характеристику візантійських імператорів (Юстиніан, Лев III Ісавр, Василій II Болгаробійця). План характеристики:
- Риси характеру історичного діяча;
- Напрями внутрішньої та зовнішньої діяльності;
- Внесок в історію;
- Ваше ставлення до історичного діяча.
- Логічна – передбачає вміння учнів визначати та застосовувати теоретичні поняття, положення, концепції для аналізу й пояснення історичних фактів, явищ, процесів:
- визначати і застосовувати поняття як інструмент пізнання нового;
- аналізувати, синтезувати та узагальнювати значний обсяг інформації у певній системі (в усній, письмові та наочній формі);
- проводити нескладні дослідження, проектуючи власну діяльність.
- Наприклад:
Порівняйте, як природа та особливості географічного розташування, впливали на господарство та заняття жителів Стародавньої Греції та Межиріччя.
- Аксіологічна передбачає вміння учнів формулювати оцінки і версії історичного руху й розвитку:
- знання цінностей суспільств, народів і різних соціальних груп, що вивчаються в курсі історії сучасного суспільства; фактів толерантного ставлення різних народів і соціальних груп одна до одної;
- оцінювати різні версії й думки про минулі історичні події, самостійно ідентифікувати себе й інших в історичному процесі, що, у свою чергу, розкладаються на конкретні навчально-історичні вміння;
- виявляти інтереси, потреби, протиріччя в позиціях соціальних груп і окремих осіб та їх роль в історичному процесі, тенденції і напрями історичного розвитку [4, с. 193].
Наприклад: Держава у Франції в XIV столітті мала два означення – «централізована», «станова монархія». Поясніть, як ці означення пов’язані між собою.
Таким чином, сучасний компетентнісний підхід до навчання, орієнтація освіти на результат потребує зламу певних стереотипів як у плануванні уроку, організації пізнавальної діяльності учнів, так і в оцінюванні навчальних досягнень учнів та інших аспектах побудови адекватної моделі навчання.
Формування історичних компетентностей учнів зумовлене реалізацією не тільки відповідного оновленого змісту освіти, але й адекватних методів та технологій навчання. Так, формуванню необхідних компетентостей сприяє продуктивне навчання, яке забезпечує засвоєння знань та умінь, володіючи якими випускник школи знаходить підґрунтя для свого подальшого життя.
Література
- Власов В. С. Суспільствознавчі предмети. 5-11 класи: навчальні програми, методичні рекомендації щодо організації навчально-виховного процесу в 2016/2017 навчальному році з коментарем провідних фахівців – Режим доступу: http://lib.iitta.gov.ua/714776/
- Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти. Затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1392 – Режим доступу: http:// http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/1392-2011-%D0%BF
- Пометун О. І. Компетентнісно орієнтована методика навчання історії в основній школі : методичний посібник / О. І. Пометун, Н. М. Гупан, В. С. Власов. – К. : ТОВ «КОНВІ ПРІНТ», 2018. – 208 с.
- Федчиняк А.О. Структура аксіологічної компетентності в шкільній історичній освіті / А.О. Федчиняк // Педагогічні науки: теорія, історія, інноваційні технології. – 2013. – №1. – С. 191 – 197.