Як підвищити кваліфікацію
у центрі прогресивної освіти "Генезум"?
![header](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/conferences.png)
-
збірник матеріалів
-
публікація на сайті genezum.org безкоштовна
-
заочна участь
-
для закладів загальної середньої освіти
-
для закладів дошкільної освіти
-
Сертифікат - 5 год, 0.05/0.1 ЄКТС
![header](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/courses.png)
-
постійний доступ
-
можна проходити у будь-який час
-
дистанційне навчання
-
для закладів загальної середньої освіти
-
для закладів дошкільної освіти
-
Сертифікат - 16/30 год, 0.5/1 ЄКТС
![header](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/webinars.png)
-
безкоштовний перегляд
-
інтерактив зі спікером
-
онлайн формат
-
для закладів загальної середньої освіти
-
для закладів дошкільної освіти
-
Сертифікат - 2 год, 0.06 ЄКТС
![](/assets/genezum-main/assets/images/first-screen/bell.png)
Актуальність. Сучасне суспільство ставить перед освітою важливі завдан-ня. На сьогодні випускник повинен не просто мати визначений багаж знань, він повинен уміти гнучко адаптуватися до викликів мінливого світу, вміти гра-мотно працювати з інформацією, самостійно та творчо мислити, висувати нові ідеї. Учень повинен стати головною фігурою освітнього процесу: діючою, активною, відкритою до пізнання нового. За цих умов для мене головна ціль навчання полягає тому, щоб зробити учня здатним розвиватися самостійно.
Мета. Згідно вимог до сучасної освіти, вміння вчитися проголошено як обов’язкову умову для навчання впродовж життя. Тому я, як вчитель предметник, визначила своїм першочерговим завданням – розвивати в учнів ключову компетентність «Вміння вчитися».
Основний текст. Всім відомо, що інформаційний обмін між учасниками освітнього процесу відбувається в основному у вербальній та знаковій формах. Очевидно, що за таких умов у виграші учні з високим рівнем розвитку вербального і математичного інтелекту. Кінестетики, візуали, учні з розвинутими просторовими здібностями опиняються у явному програші, і вони швидко перетворюються на невстигаючих. Тому завдання педагога ускладнюється: як навчити вчитись всіх здобувачів освіти?
У зв’язку з цим пріоритетною ціллю навчання повинно стати не просто накопичення учнем певної сукупності знань, умінь навичок, але і підготовка його як самостійного суб’єкта освітньої діяльності. Для успішної реалізації даної цілі, потрібно вводити у практичну діяльність такі форми навчання, які дозволять «розбудити» приховану в кожній дитині жагу до знань.
Із основоположних принципів особистісно орієнтованого навчання особливо значимим є принцип природовідповідності [1]. Вирішуючи для себе питання «У якій формі подання є найбільша концентрація інформації? Як змусити ліву півкулю головного мозку працювати разом з правою? Як зробити складне простим і візуально доступним?», я відшукала, на мою думку, ефективний візуальний засіб передачі знань, який забезпечує і стимулює виконання психічно-пізнавальних процесів (сприйняття, запам’ятовування, відтворення) на високому рівні і активізує процес навчання. Це технологія MindMaping — візуальне подання інформації, що полягає у поєднанні тексту та графіки асоціативними зв’язками. Це ефективний візуальний засіб передачі знань, активізації процесу навчання, який забезпечує і стимулює виконання психічно-пізнавальних процесів (сприйняття, запам’ятовування, відтворення) на високому рівні. Також це цілісний інструмент мислення, який допомагає поєднати елементи логічного та образного мислення, тим самим залучити до роботи обидві півкулі головного мозку Даний метод називають «швейцарським армійським ножем для мозку», оскільки, він є багатофункціональним і може бути застосований у різних сферах діяльності.
Автор методу інтелект-карт Тоні Б’юзен у своїй книзі «Супермислення» (1974р.) ставив ряд питань, щоб знайти причини недосконалої роботи мозку. Одне з них «Як навчитися вчитися?». Психолог, досліджуючи мисленнєву систему, винайшов чудовий спосіб як нам допомогти своєму мозку замість, того щоб боротися з собою. Б’юзен запропонував відмовитися від лінійних текстових записів на користь радіантного просторового запису, характерного для довготривалої пам’яті [2].
Практичним додатком концепції радіантного мислення є метод інтелект-карт. Даний метод називають «швейцарським армійським ножем для мозку», оскільки, він є багатофункціональним засобом, що поєднує логіку та креативність, відкриває нестандартні способи мислення, висуває нові ідеї та бачення розв’язання проблеми, може бути застосований у різних професійних сферах та навіть в особистих. Тому, на мою думку, ментальні карти є одним із корисних інструментів, який допоможе підготувати школярів до самостійного дорослого життя в сучасному світі.
Щоб учні створювали якісні інтелект-карти, звертаю їхню увагу на істотні риси таких карт. Основні принципи Інтелект-карт:
- Ключові слова.Кожне слово має свій спектр асоціацій
- Гілки вказують на зв’язки між поняттями
- Зображення. Підкріплюючі зображення заміняють до 100 слів
- Кольори. Впливають на емоційну сферу та підвищують рівень запам’ятовування, активізують креативне мислення [3].
Для досягнення навчальних результатів, я впроваджую технологію карт знань у різних формах роботи на уроці. А саме, як візуальний засіб для мозкового штурму, конспектування текстових матеріалів, аналізу проблемної теми, планування, прийняття рішень, представлення теми повністю, наочно і зрозуміло, написання доповіді, реферату, науково-дослідницької роботи, підготовки проекту, презентації.
Слід зауважити, що розробляти карти можна і індивідуальні. Але щоб розвинути наскрізні вміння: робота в команді, уміння доносити думку, логічний захист позиції, я залучаю учнів і до колективної розробки ментальних карт.
Доречним є застосування методу інтелект - карт на різних типах уроків:
- під час уроку вивчення нового матеріалу застосування цих карт допомагає мені донести до учнів чітке узагальнене уявлення того матеріалу, який вивчається; знижується ризик неправильної інтерпретації важливих понять; в подальшому підготовлені ментальні карти можуть бути використані при підготовці до уроку, контрольної роботи, екзамену;
- для уроку закріплення матеріалу використовую карти розуму, як засіб візуалізації ключових понять та узагальнення їх взаємозв’язків;
- під час уроку узагальнення матеріалу готові ментальні карти дають можливість дітям швидко та якісно пригадати матеріал, узагальнити та систематизувати знання;
- використовуючи технологію MindMaping у проектній діяльності, школярі ефективно планують роботу над проектом, здійснюють розподіл ролей між учасниками проекту, вибудовують стратегію виконання завдання;
- навчаючись за технологією випереджального навчання або «Перевернутий клас», учні розробляють карти знань для самоопрацювання навчального матеріалу при підготовці до заняття.
Спираючись на власний досвід застосування на уроках технології MindMaping, я вибудувала та дотримуюсь наступного алгоритму впровадження ментальних карт в освітній процес:
№ |
Назва етапу |
Дії |
1. |
Доповнення зразка |
При першому знайомстві учнів з ментальними картами повідомляю дітям основні принципи створення ментальних карт. Обов’язково наголошую на доцільності використання малюнків для наочності та застосування різнокольорових олівців для виділення певних зв’язків. Також роздаю кожній дитині пам’ятку по створенню самих ментальних карт. (Додаток 7).Переваги використання карт демонструю на прикладі уже готової карти (наприклад, с.20-21), яку я пропоную дітям дещо дооформити: розфарбувати гілки карти, окремі підтеми виокремити контурами-хмаринами. |
2. |
Заповнення та оформлення шаблону під керівництвом вчителя |
Наступне завдання – заповнити шаблони, що містять лише основу схеми ментальної карти без підписів ключових понять та зв’язків між ними. Учні під моїм керівництвом фіксують знання, які отримують напротязі уроку. На рефлексивно-оцінювальному етапі, ми разом з учнями переглядаємо заповнену карту, коментуючи ключові поняття теми уроку. Домашнє завдання: попрацювати над дизайном карти. |
3. |
Самостійне заповнення шаблону |
На протязі другого заняття діти самостійно заповнюють простим олівцем шаблони, що містять лише основу-схему ментальної карти без підписів ключових понять та зв’язків між ними. І, як підсумок уроку, на рефлексивно-оцінювальному етапі ми з учнями переглядаємо розроблені карти та корегуємо їх за необхідності. Домашнє завдання: кольорове та графічне оформлення створеної карти, доповнення ключових понять коментарями-означеннями. |
4. |
Самостійне складання карти |
Після проведення декількох занять з використанням ментальних карт, даю можливість дітям розробити власну карту. Вважаю, що це завдання краще задати додому, щоб у кожного учня було достатньо часу проаналізувати всю інформацію, виділити головні поняття та взаємозв’язки між ними, а тоді вирішити як буде виглядати його карта. |
5. |
Демонстрація, обговорення, оцінювання карт |
На завершальному уроці теми обов’язково організовую показ учнівських карт розуму та їх колективне обговорення (усіх або декількох, залежно від обсягу вільного часу). Кожен школяр не просто продемонструє свою карту, а аргументує свою точку зору. В процесі обговорення намагаємось усі разом виявити переваги та недоліки кожної представленої карти знань, за необхідності вносимо корективи. Здійснюємо оцінювання карт. |
На мою думку, із переваг використання інтелект-карт є їх інформаційна ємність, універсальність та інтегративність. А процес встановлення зв’язків між відомими поняттями і новими, спричиняє виникненню структури нового знання.
Оскільки, технологія MindMaping базується на закономірностях нашого мислення та покликана його розвинути, я вирішила синтезувати її принципи із рівнями мислення таксономії Блума. У результаті я розробила та дію згідно таких рекомендацій використання карт знань на різних етапах таксономії Блума:
Назва рівня мислення за таксономією Блума |
Інтерактивні форми роботи, що ефективно впливають на розвиток даного рівня мислення |
Етапи використання ментальних карт для освітньої діяльності, які доцільно використовувати для розвитку даного рівня мислення |
Запам’ято-вування (знання) |
- Бесіда - Ажурна пилка - Незакінчені речення
|
- Роздаю дітям заготовки (паперові чи електронний варіант) з основою карти знань, яку вони заповнюють та виділяють кольоровими олівцями зв’язки між об’єктами. - Готую карту, у якій основа містить визначення основних понять теми; учням необхідно вписати означення термінів цих понять. - Видаю карти-заготовки та перелік термінів теми та декілька понять, що не стосуються даної теми; діти обирають необхідні терміни та вписують їх у карти, при цьому аргументують свій вибір, дають означення терміну. |
Розуміння |
- Дерево рішень - Асоціативний кущ - Карусель запитань |
Видаю заготовки з назвами термінів теми; учні повинні самостійно скласти з них карту, тобто встановити зв’язки. Інколи додаю декілька зайвих назв, щоб школярі знайшли терміни, які стосуються даної теми. |
Застосування |
- Мета-план - Банк ідей |
Розробляємо карту спільно із учнями у класі, доповнюючи її протягом уроку; для підкріплення та уточнення певних пунктів-термінів карти додаємо коментарі, що приховуються, та посилання на файли і web-ресурси. |
Оцінювання |
- Шкала думок - За – проти - Суд |
Учні викладають карту у комп’ютерних мережах і надають спільний доступ до неї з метою подальшого колективного обговорення та корегування. |
Аналіз |
- Дискусії - Мозкові штурми - Коло ідей - Аналіз ситуацій. |
Діти самостійно складають карту знань із понять, які вивчались на уроці: визначають головні та другорядні поняття-об’єкти, встановлюють між ними зв’язки, об’єднують контурами у групи, працюють над дизайном та кольоровим оформленням. |
Створення (синтез) |
- Рольові ігри - Проектна діяльність |
- Школярі укладають комплексну карту цілого розділу з розроблених раніше на окремих підтемах карт . |
Висновки. Як показує досвід, розробка ментальних карт викликає зацікавленість в школярів. Узагальнюючи спостереження за учнівською діяльністю на уроках, можу стверджувати, що під час роботи з ментальними картами діти, опрацьовуючи та структуруючи великі об’єми інформації, задіюють мисленнєві навички не тільки низького, а й високого рівня, і тому школярі набувають:
- вміння осмислено вивчити матеріал, виділяючи у ньому головне та відкидаючи другорядне;
- вміння аналізувати, порівнювати, класифікувати, встановлювати причинно-наслідкові зв’язки;
- уміння формулювати висновки;
- вміння складати план дій, самостійного прийняття рішень.
Таким чином в учнів простежується чітке вибудовування алгоритму здобуття нових знань та розвиток усіх компонент ключової компетентності «Уміння вчитись».
Щоб уникнути труднощів під час застосування карт знань, їх варто вводити в практику поступово. Також намагатись доцільно підбирати завдання, форми роботи на уроці, програмне забезпечення. Хочу наголосити на тому, що інтелект карти не повинні стати самоціллю – вони мають бути засобом для створення комфортної атмосфери, яка дасть змогу реалізувати особистісно орієнтований підхід у навчанні
Література
- Чепка О. В. Особистісно орієнтований підхід у підготовці майбутнього вчителя Педагогіка - Вісник Луганського національного університету імені Тараса Шевченка [Електронний ресурс]. – Режим доступу:http://www.stattionline.org.ua/pedagog/104/18475-osobistisno-oriyentovanij-pidxid-u-pidgotovci-majbutnogo-vchitelya.html], вільний. – Назва з екрану.
- Б’юзен Т. і Б. - Супермислення/Пер. с англ. Е. А. Самсонов;— 2-е вид.— Мн.: ООО «Попурри», 2003.— 304 с. [Електронний ресурс].–Режим доступу:http://socialorthodox.info/materials/5_3_byuzen_t_byuzen_b_supermyshlenie.pdf
- В.В. Машкіна. Використання ментальних карт як інноваційних засобів викладання географії // Збірник наукових праць. – Харків, 2012 . – Випуск 16 – с.72-76.